# Мої перші кроки в GTK

## Передмова

Не так давно захотілось зробити простенький браузер для протоколу Gemini. Зокрема - додати детекцію Geo-IP капсул, власний пошук на базі Manticore та інтегрувати екосистему Yggdrasil.
Для обраного протоколу задача виглядала тривіальною, залишалось обрати графічний фреймворк і накидати туди крутих функцій.

Я постійний користувач Linux, вибір був між Qt та GTK. З Qt вже поверхнево знайомий, в рамках одного з проєктів, що довелось апгрейдити і разом з тим оновлювати залежності API (досі приходить спам після обов'язкової реєстрації для завантаження останньої SDK)
Але оскільки завжди був користувачем середовища GNOME, все таки пішов стежкою GNU і вирішив глянути що там і як робиться на практиці.

Забігаючи вперед, скажу що займався професійно виключно веб розробкою, добре знаю суміжні мови, патерни і фреймворки. Але це була фактично моя перша десктоп програма, яку захотілось написати з нуля.
Заради цікавості вбив у пошук знайому для себе комбінацію "PHP-GTK" і щось там побачив! Ну, а оскільки вже чимало часу провів з PHP, то написати браузер цією мовою було доволі простою задачею - в запасі вже було з десяток власних бібліотек, лишалось їх тільки натягнути на віконний API і все.

Отже, знайшов пару прикладів, написав простенький код виклику вікна - працює, значить працюватиме й інше!

## Інформація в мережі

Перше з чим зіткнувся, на відміну від Qt, PHP/JS та інших поп-технологій, пошукові видачі по GTK - порівняно порожні або посилаються на якісь старі мануали по другій версії.

Звісно є офіційна документація, але без розуміння загальної картини.. взагалі складно.. як, що, до чого. На ютубі теж тотальний кошмар, але частково є англомовний контент в основному по двійці, якості не краще. Краще не дивитись. Довелось пробиратись через тернові хащі розуміння самому. Вирішив нарешті задати дільне питання Chat GPT і Haiku, останній до речі доволі точно і лаконічно генерує приклади на Python, C та C++

## Документація

В принципі, вона є але доволі скупа і потребує деякого рівня для входу. Але так якщо писати програму по інструкціям ШІ та паралельно читати документацію по кожному методу і його типам то по-трохи можна в'їхати що до чого.

## Поняття Widget

В якийсь момент, почав розуміти що є деякі класи, з яких подібно блокам конструктора, складається вікно і всі його елементи. Ці класи потрібно зібрати до купи в рамках іншого класу-віджету у потрібному порядку і вкладеності: копки, поля та інше - формуючи в результаті вікно і заголовок (який тут теж є віджетом).

Згодом, працюючи безпосередньо з компонуванням, стало відомо про такий інструмент як Glade, який дозволяє робити те само не в коді а через UI (як Unity для ігор) а проєкт експортувати - в XML, який в свою чергу, потім можна імпортувати в об'єкти - вже засобами класу Builder.

В принципі, використовувати Glade чи ні - справа вподобань. Особисто мені не подобається UI та XML як явище в ООП, але офіційного аналогу JSON не знайшов, тому й далі описую віджети об'єктами в коді програми. Варто зазначити, що для GTK 4, Glade вже не використовується, а на його офіційному сайті висить заглушка nginx. Тут на зміну для четвірки приходить нова і мабуть єдина, неофіційна програма і новий формат проєкту файлів - Cambalache.

## Ієрархія і наслідування

Через певний час роботи, виявиться що деяких методів в прикладах, які описує ШІ немає в документації класу і це не помилка! Як виявляється, на сторінці кожного віджету можна побачити дерево наслідування, і воно там проілюстроване не спроста.

Таким чином, в пошуках певної функції для тюнінгу програми, вже можна читати не тільки документацію робочого класу, але й обов'язково його батьківського елементу - де виявляється ціла купа нових методів про які на сторінці самого методу не згадується окрім клікабельної мапи наслідування. Це була суто моя, користувацька неуважність і як наслідок самостійна реалізація функціональності яка вже була давно доступна, просто з інструментами які знаходяться рівнем вище у батьківських класах та групах об'єктів.

Якщо пишете програму на C, то ймовірно це буде простіше, оскільки компілятор підсвітить та авто-доповнить семантику. Але в моєму випадку - був шлях пробивного першопрохідця на PHP, який ще й писав порт на PHP-CPP мабуть довше ніж сам браузер.

По цій темі можна ще додати наступне. Якщо ви пишете першу програму GTK на C++, то ймовірно вже віднайшли і користуєтесь враппером gtkmm (і його сателітами - glibmm і giomm) - така собі абстракція, яка спростить код але добряче заплутає в офіційній документації для C через свою абстрагованість. Частина API в gtkmm досі не реалізована. Також офіційні класи GTK 4, на відміну від GTK 3, вже оголошені як final, тобто не можуть наслідуватись і передбачають або агрегацію або композицію. Разом з тим, gtkmm все ще дозволяє наслідування (подібно Qt) і тут звісно теж не дуже зрозуміло як краще проєктувати програму згідно стандартам і що на gtkmm чекатиме завтра. Але бібліотека безумовно зручна, дійсно зменшує об'єм коду в рази три.

Все таки мені здається оптимальним писати першу програму GTK на С а не C++, чи наприклад Rust. C, не зважаючи на потенційно більшу кількість коду і відсутність ООП, на мою думку, буде простішим шляхом для початківця, зокрема у вивченні того як влаштована ієрархія фреймворку, події, використання пам'яті. І вже тільки потім варто переходити на абстрактний рівень вище. Для себе все ще не визначився бо все життя провів в ООП, і вже не уявляю без цього програму більшу за "hello world"

## Типи даних і допоміжні функції

Низькорівневі бібліотеки Gio/Glib містять чимало зручних функцій для роботи з кодуванням, розміткою, сокетами і взагалі все що потрібно для роботи з контентом. Багато з них наслідують STL. Коли я вперше відкрив для себе розділ функцій то чомусь мені згадалось різноманіття препроцесору розмітки PHP - де є все для роботи з веб, а у веб зараз є все.

Таким чином, майже не використовую STL бо майже на кожну функцію і тип даних, в середовищі GTK для них є розширена і адаптована реалізація.

## Робота з контентом

Якщо говорити про вивід даних в контексті браузеру, який у моєму випадку має відображати простий gemtext з клікабельними посиланнями, починається деякий дисонанс після роботи з JS/HTML.

По-перше в GTK є тільки два відомих мені віджети для тексту - Label і TextView

Label - це по суті блок для невеликого тексту, який може підтримувати розмітку або звичайний текст. Розмітка при цьому використовує формат Pango, тобто це такий собі мінімальний варіант HTML з декількома тегами і класами, що використовується для інших, специфічних для стаціонарних програм цілей. Поле Label не розраховане на великий об'єм даних, тому як і варто очікувати мігрантам з HTML - сенс його однозначний - невеличкий опис до якогось блоку і все. Текст на 100Кб відправить вашу програму в роздуми на 10 секунд, особливо якщо спробуєте відформатувати Layout своїм способом, наприклад перерахувати word-wrap чи відмалювати інакше шрифти перед додаванням у віджет.

Тим не менше, усі дороги і поради "бувалих" ведуть саме на Label, але якщо залізти у вихідний код інших, швидких GTK браузерів то побачимо, що часто використовується багаторядкове текстове поле вводу TextView. По суті, це аналог поля textarea, в якому достатньо сховати курсор засобами CSS (наприклад, через caret-color: transparent) та перевести віджет в режим readonly (через set_editable).
Цей віджет так само підтримує розмітку, події, користувацькі теги а також буфер, в який можна складати і відмальовувати невеликий текст по мірі прокрутки контенту, як багато хто і робить що і являє собою розгадку швидкодії рендерингу великих документів.

Говорячи про прокрутку. Ще не знаю як в GTK 4, але в GTK 3 віджет, який не підтримує засоби скролу, потрібно додати у відповідний контейнер Viewport. Інакше ви довго не будете розуміти чому ваш текст сам по собі відскролюється на верх, наприклад при перемиканні табів Label віджету Notebook. Так само в іншому, очевидно вектор спрощення торкається не тільки візуальної але і внутрішньої частини GTK - розробник повинен сам реалізувати потрібні йому набори, навіть якщо вони здаються тривіальними і такими, що здавалось би, мають бути з коробки.

Щодо CSS - тут від нього тільки три літери, і мабуть три властивості в залежності від двох тегів, які оберете :)

Є віджет для картинки (Picture) і є для більш простої піктограми, наприклад для віджету кнопки (Image) якщо треба більше - пишіть самі. Мінімалізм.

## Робота з діями

Фреймворк базується на системі подій, тому, хто добре знайомий з JavaScript / Node.js, буде просто розібратись.
Кожен віджет здатен оголошувати власні Action, ActionGroup, а також звертатись до глобальних рівнів вікна (win) та застосунку (app)

Взагалі тема велика і було б добре написати про неї окремо, але нагадаю, особливо бекендерам: на систему дій потрібно звернути увагу в першу чергу і не писати передачу викликів методами класів, ін'єкцією залежностей і т.д., як робив це я спочатку.

## Спільнота

В GNU спілньота живе десь в чистилищах своїх гітлабів та інших екзотичних місцях. На гітхабі звісно ваша присутність не допоможе, доведеться по всім баг-репортам реєструватись на окремих сайтах. А для підтримки користуватись форумом. В принципі 2-3 користувача час від часу відповідають (схоже на співробітників фундації) але особисто мені це не зовсім зручно, в порівнянні з системою Issues та PR на GitHub.

Для себе, в навчанні, й досі користуюсь ШІ, потім читаю документацію, пишу код, і так по колу. Пошук Google тут видає аж нічого цікавого. В принципі форум читати не дуже інформативно бо старі теми там закриваються і коментувати туди вже не можна.

## Висновки

Мені чимось подобається графічне середовище GNOME: можливо своєю простотою та однорідністю застосунків, що схоже за філософією на MacOS, користувачем і фаном якої я був довгий час. Й досі, використовую GOME на машині iMac (оскільки для розробки користуюсь Linux)

GTK має більш інтуїтивний, матеріальний інтерфейс, в той час як Qt та різноманітні JS/Electron чомусь асоціюються з пластиком, де кожна програма має різні властивості, таймінги відгуку, що не зручно коли фокусуєшся на роботі.

Звісно з трійкою все пішло мобільним шляхом, робочий стіл став пустим місцем, а програми такі прості що виконують буквально одну функцію. Все що більш менш в побуті - на Qt.

Власне кажучи, буду намагатись й надалі в'їхати в тему GTK, а коли все вляжеться і засвоїться то може буде сенс написати якийсь навчальний матеріал по одній конкретній темі. Ну а зараз, думаю краще поділитись тим що маю - першим враженням з точки зору розробника, і як бачу GTK під капотом в цілому після декількох місяців користування.

## Щодо браузера

Наразі в нього утворилось дві гілки:

=> https://github.com/YGGverse/Yoda/tree/PHP-GTK3 PHP-GTK3

* більш функціональна але ймовірно вже архівна версія, оскільки писати на GTK 3 не бачу сенсу а вкладатись в контрибуцію бібліотеки Zend / GTK 4 зараз не цікаво. По суті включає базові функції - відкриває файли, протоколи nex та gemini. Останньою фічею була авторизація сертифікатами TLS (коди групи 60), тому якщо комусь цікаво - може поколупатись в робочих прикладах багатопоточної реалізації PHP/GTK так і обробки протоколу Gemini зокрема.


=> https://github.com/YGGverse/Yoda/tree/CPP-GTK4 CPP-GTK4

* остання версія, стан чернетки, в якій я досі не визначився з патерном. Можливо взагалі переключусь на C або відкрию нову гілку на Rust, який мене давно цікавить своїм пакетним менеджером.